Науковий вісник Чернівецького університету. Біологія (Біологічні системи)
type: channel
description: Цілі та проблематика У журналі "Науковий вісник Чернівецького університету. Біологія (Біологічні системи)" публікуються результати досліджень з актуальних проблем біологічної науки, зокрема біохімії, біотехнології, молекулярної біології та генетики, мікробіології, екології, ботаніки та зоології, збереження біоти, охорони та відтворення біоресурсів. Мета журналу - забезпечення платформи для оприлюднення та обміну науковими результатами у сфері біологічних наук, стимулювання розвитку фундаментальних і прикладних досліджень наукових колективів; висвітлення актуальних питань, пов’язаних із функціонуванням біологічних систем, збереженням біорізноманіття та ефективним управлінням природними ресурсами. Кластер наукового фахового видання: біологія, біотехнології, медицина та реабілітація Спеціальності: Біологія та біохімії, Біотехнології та біоінженерія Політика відкритого доступу Журнал «Науковий вісник Чернівецького університету. Біологія (Біологічні системи)» практикує політику негайного відкритого доступу (безоплатного як для автора, так і для користувача) до усіх статей та випусків видання, підтримуючи принципи вільного поширення наукової інформації та глобального обміну знаннями задля загального суспільного прогресу. Плата за публікації Відсутні будь-які форми оплати (внески) за опрацювання, рецензування, публікацію статей для усіх авторів, у тому числі і для здобувачів третього рівня вищої освіти. Публікація статей є БЕЗКОШТОВНОЮ. УВАГА! З міркувань безпеки вимкнено самостійне подання статей, тому ваші матеріали присилайте на електронну адресу журналу або відповідального редактора: vb@chnu.edu.ua , l.cheban@chnu.edu.ua
publisher: Чернівецький національний університет імені Юрія Федьковича
language: uk
publication name: Науковий вісник Чернівецького університету. Біологія (Біологічні системи)
issn: 2078-8673
items: БІОРІЗНОМАНІТТЯ ЯК ФУНКЦІОНАЛЬНА ОСНОВА РОЗМЕЖУВАННЯ ПОНЯТЬ «ЯКІСТЬ ҐРУНТУ» ТА «ЗДОРОВ’Я ҐРУНТУ»
items: ГАРМОНІЗАЦІЯ СИСТЕМ ГРАНУЛОМЕТРИЧНОГО СКЛАДУ КАЧИНСЬКОГО ТА FAO/USDA: МАТЕМАТИЧНЕ МОДЕЛЮВАННЯ ТА ПЕДОГЕНЕТИЧНИЙ АСПЕКТ
items: ОПТИМІЗАЦІЯ КВІТКОВИХ СМУГ ДЛЯ ЗАЛУЧЕННЯ КОМАХ, ЩО НАДАЮТЬ ПОДВІЙНІ ЕКОСИСТЕМНІ ПОСЛУГИ В АГРОЕКОСИСТЕМАХ: АНАЛІТИЧНИЙ ОГЛЯД
items: КОМПЛЕКСНА ОЦІНКА ПОСУХОСТІЙКОСТІ ВИДІВ ДЕРЕВНИХ РОСЛИН РОДИНИ RUTACEAE JUSS. У ДЕНДРАРІЇ НАЦІОНАЛЬНОГО БОТАНІЧНОГО САДУ ІМЕНІ М. М. ГРИШКА НАН УКРАЇНИ
items: РЕЗУЛЬТАТИ СТАНДАРТИЗОВАНОГО МОНІТОРИНГУ ВТРАТ БДЖОЛИНИХ КОЛОНІЙ В УКРАЇНІ В УМОВАХ ВІЙНИ ПІСЛЯ ЗИМІВЛІ 2024-2025 РОКІВ
items: ДОЗОЗАЛЕЖНИЙ ВПЛИВ ІМІДАЗОЛІНОНОВИХ ГЕРБІЦИДІВ НА МОНОКУЛЬТУРУ DESMODESMUS ARMATUS
items: ІНВАЗІЙНИЙ ВИД IMPATIENS PARVIFLORA ПРЕДСТАВЛЕНИЙ В МЕЖАХ ВТОРИННОГО АРЕАЛУ ЄДИНИМ ГАПЛОТИПОМ ДІЛЯНКИ ХЛОРОПЛАСТНОГО ГЕНОМУ rpl32-trnL(UAG)
items: АНАЛІЗ АКТИВНОСТІ ЕНЗИМНИХ МАРКЕРІВ ГЕПАТОТОКСИЧНОСТІ ЗА УМОВ МОДЕЛЬНОГО ВПЛИВУ ГЛІФОСАТУ ТА ІМІДАЗОЛІНОНІВ НА CARASSIUS GIBELIO
items: ОЦІНКА ВІКОВОЇ БРАДИКАРДІЧНОЇ ЗМІНИ ТА ЗБЕРЕЖЕНОЇ ДОБОВОЇ АВТОНОМНОЇ МОДУЛЯЦІЇ У УМОВНО ЗДОРОВИХ ЧОЛОВІКІВ ЗА ДАНИМИ 24-ГОДИННОГО ХОЛТЕРА
items: ІНФОРМАЦІЙНО-ЦИФРОВІ СИСТЕМИ УПРАВЛІННЯ ОХОРОНОЮ ПРАЦІ В БІОХІМІЧНИХ ЛАБОРАТОРІЯХ
items: БІОХІМІЧНІ АСПЕКТИ ІНТЕРПРЕТАЦІЇ ІНТЕНСИВНОСТІ ОКИСЛЮВАЛЬНИХ ПРОЦЕСІВ У ПЕЧІНЦІ ЩУРІВ ІЗ АЦЕТАМІНОФЕН-ІНДУКОВАНИМ УРАЖЕННЯМ ПІСЛЯ ЧАСТКОВОЇ ГЕПАТЕКТОМІЇ
items: АКТИВНІСТЬ ЕНЗИМІВ ДИХАЛЬНОГО ЛАНЦЮГА МІТОХОНДРІЙ ПЕЧІНКИ ЩУРІВ З АЦЕТАМІНОФЕН-ІНДУКОВАНОЮ ТОКСИЧНІСТЮ ЗА УМОВ ВВЕДЕННЯ ЕТАНОЛЬНОГО ЕКСТРАКТУ HERICIUM ALPESTRE
items: ВПЛИВ РОСЛИННОСТІ ТА СПОСОБУ ВИКОРИСТАННЯ НА ФРАКЦІЙНО-ГРУПОВИЙ СКЛАД ГУМУСУ ДЕРНОВО-КАРБОНАТНИХ ҐРУНТІВ ПРИДНІСТЕР’Я
items: РОЛЬ БІОПРЕПАРАТІВ У КОМПЕНСАЦІЇ ДЕФІЦИТУ ВЕГЕТАЦІЇ ТА ЕКОНОМІЧНІЙ ЕФЕКТИВНОСТІ ПІЗНЬОЇ СІВБИ ОЗИМОЇ ПШЕНИЦІ
items: ЕКОЛОГІЧНИЙ РЕФУГІУМ НА ПОГОРИННІ (ВОЛИНСЬКЕ ПОЛІССЯ)
items: СТРАТЕГІЯ СТАЛОГО РОЗВИТКУ ЯК ОСНОВА РЕГІОНАЛЬНОЇ ПОЛІТИКИ ПОВОДЖЕННЯ З ВТОРИННОЮ СИРОВИНОЮ В ЧЕРНІВЕЦЬКІЙ ОБЛАСТІ З УРАХУВАННЯМ ПОТРЕБ АГРОВИРОБНИЦТВА
items: ВИДОВИЙ СКЛАД ТА ЕКОЛОГО-ФАУНІСТИЧНА ХАРАКТЕРИСТИКА ІХТІОФАУНИ РЛП «ПРИІРПІННЯ» (КИЇВСЬКА ОБЛ)
items: БІОХІМІЧНІ ОСНОВИ ІНТЕРПРЕТАЦІЇ ЗМІН ТРОМБОЦИТАРНИХ ІНДЕКСІВ ЗА УМОВ АЛІМЕНТАРНОЇ НЕСТАЧІ ПРОТЕЇНУ ТА ТОКСИЧНОГО УРАЖЕННЯ АЦЕТАМІНОФЕНОМ
items: БІОРЕМЕДІАЦІЙНИЙ ПОТЕНЦІАЛ НЕОРГАНІЧНИХ ЗАЛІЗОВМІСНИХ КОАГУЛЯНТІВ ЗАДЛЯ КОНТРОЛЮ РОСТУ ЦІАНОБАКТЕРІЙ
items: ВПЛИВ SARS-CoV-2 НА ЦИТОХРОМ P450-ЗАЛЕЖНИЙ МЕТАБОЛІЗМ ЛІКАРСЬКИХ ПРЕПАРАТІВ: ОГЛЯД
items: ДОЗОЗАЛЕЖНІ ЕФЕКТИ ВПЛИВУ ПОХІДНИХ ФОСФОНАТІВ ТА ІМІДАЗОЛІНОНІВ НА АКТИВНІСТЬ АНТИОКСИДАНТНИХ ФЕРМЕНТІВ КРОВІ РИБ
items: ПОКАЗНИКИ СТАНУ НИРОК У ЩУРІВ З ТОКСИЧНИМ УРАЖЕННЯМ АЦЕТАМІНОФЕНОМ ЗА УМОВ ВВЕДЕННЯ ЕТАНОЛЬНОГО ЕКСТРАКТУ ГРИБА HERICIUM ALPESTRE
items: ФІЛОГЕНЕТИЧНИЙ АНАЛІЗ ОЦІНКИ ЕВОЛЮЦІЙНОЇ СТАБІЛЬНІСТЬ ГЕНА icaA В ГЛОБАЛЬНІЙ ПОПУЛЯЦІЇ STAPHYLOCOCCUS AUREUS
items: РЕАКЦІЯ DESMODESMUS ARMATUS НА ПРИСУТНІСТЬ ІМАЗАМОКСУ – ПОХІДНОГО ІМІДАЗОЛІНОНІВ
items: ЗМІНИ РОСЛИННОГО ПОКРИВУ ЯК ІНДИКАТОР СТАНУ ҐРУНТІВ ПЕРЕДКАРПАТТЯ ТА ПРИЛЕГЛИХ ТЕРИТОРІЙ
items: ДЕРНОВО-БОРОВІ ҐРУНТИ ПЕРШОЇ НАДЗАПЛАВНОЇ ТЕРАСИ РІЧКИ ПРУТ (НА ПРИКЛАДІ БІОБАЗИ "ЖУЧКА"): МОРФОЛОГІЯ, ВЛАСТИВОСТІ ТА ТАКСОНОМІЯ
items: АНТРОПОГЕННИЙ ВПЛИВ НА ДЕГРАДАЦІЮ ҐРУНТОВОГО ПОКРИВУ ХОТИНСЬКОЇ ВИСОЧИНИ
items: ПЕРСПЕКТИВИ ЗАСТОСУВАННЯ ТЕХНОЛОГІЇ LORAWAN У ЗАВДАННЯХ ТОЧНОГО ЗЕМЛЕРОБСТВА ПЕРЕДКАРПАТТЯ
items: СПЕЦИФІКА ПРОЯВУ КИСЛОТНО-ОСНОВНОЇ БУФЕРНОЇ ЗДАТНОСТІ БУРОЗЕМНИХ ҐРУНТІВ КАРПАТСЬКОЇ ГІРСЬКО-ЛІСОВОЇ ПРОВІНЦІЇ
items: NEOTINEA USTULATA (L.) R.M. BATEMAN, PRIDGEON ET M.W. CHASE (ORCHIDACEAE JUSS.) ЯК ОБ’ЄКТ НАВЧАЛЬНО-ДОСЛІДНИЦЬКОЇ ДІЯЛЬНОСТІ СТУДЕНТІВ ЧЕРНІВЕЦЬКОГО НАЦІОНАЛЬНОГО УНІВЕРСИТЕТУ

БІОРІЗНОМАНІТТЯ ЯК ФУНКЦІОНАЛЬНА ОСНОВА РОЗМЕЖУВАННЯ ПОНЯТЬ «ЯКІСТЬ ҐРУНТУ» ТА «ЗДОРОВ’Я ҐРУНТУ»
type: item
description: Стаття є теоретико-концептуальним оглядовим дослідженням, спрямованим на подолання методологічної невизначеності у сучасному ґрунтознавстві, пов’язаної з взаємозамінним використанням понять «якість ґрунту» (soil quality) та «здоров’я ґрунту» (soil health). Метою роботи є розроблення чіткої концептуальної рамки, яка дозволяє функціонально розмежувати ці терміни та обґрунтувати центральну роль ґрунтового біорізноманіття у трансформації статичного потенціалу ґрунту в його динамічний функціональний стан. Методологічну основу дослідження становить систематизований аналіз і критична деконструкція фундаментальних та сучасних наукових джерел (1997–2024 рр.), присвячених оцінці ґрунтів, біорізноманіттю та екосистемним функціям. Застосовано компаративний аналіз для зіставлення статичних і динамічних властивостей ґрунту, структурно-функціональний синтез для побудови авторської моделі, а також елементи полемічного аналізу для виявлення суперечностей у підходах до біологічної індикації. Аналіз охоплює класичні концепції якості ґрунту та сучасні підходи до оцінки здоров’я ґрунту, з особливим акцентом на ролі ґрунтової біоти й трофічної мережі. У результаті дослідження доведено, що якість ґрунту доцільно трактувати як сукупність успадкованих і повільно змінних конституційних властивостей, які визначають довгостроковий потенціал ґрунтової екосистеми, тоді як здоров’я ґрунту є динамічною характеристикою, що відображає актуальний функціональний стан ґрунту та його здатність надавати екосистемні послуги під впливом управлінських практик. Показано, що саме ґрунтове біорізноманіття є ключовим функціональним механізмом, який забезпечує кругообіг поживних речовин, стабілізацію структури, секвестрацію вуглецю та мультифункціональність ґрунту. У статті представлено авторську рамку біорізноманітно-опосередкованого здоров’я ґрунту (РБОЗҐ). Ця модель аналітично інтегрує статичні конституційні властивості (як основу якості), біологічні рушії (як активне біорізноманіття) та динамічні екосистемні…
subject: ГРУНТОЗНАВСТВО
  topic: section
subject: здоров’я ґрунту
  topic: keywords
subject: якість ґрунту
  topic: keywords
subject: біорізноманіття
  topic: keywords
subject: РБОЗҐ
  topic: keywords
subject: конституційні властивості ґрунту
  topic: keywords
subject: ґрунтова біота
  topic: keywords
subject: трофічна мережа ґрунту
  topic: keywords
creator: М.І. РОМАНЮК
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2026-01-08
publication date: 2026-01-08
starting page: 443
ending page: 454
doi: 10.31861/biosystems2025.03.443

ГАРМОНІЗАЦІЯ СИСТЕМ ГРАНУЛОМЕТРИЧНОГО СКЛАДУ КАЧИНСЬКОГО ТА FAO/USDA: МАТЕМАТИЧНЕ МОДЕЛЮВАННЯ ТА ПЕДОГЕНЕТИЧНИЙ АСПЕКТ
type: item
description: У статті розглянуто методологічні аспекти конвертації даних гранулометричного складу ґрунтів із регіональної системи М. О. Качинського у міжнародні стандарти FAO/USDA. Основну увагу приділено діагностиці літогенної неоднорідності ретисолів (Retisols). Автором проведено порівняльний аналіз параметричних моделей (Fredlund 4P, van Genuchten, Skaggs) та непараметричних сплайн-функцій. Для визначення вмісту фракції мулу (< 2 мкм) розроблено алгоритм лог-лінійної секційної інтерполяції (LLSI). Для компенсації відсутності даних у діапазоні 1–2 мм за методом Качинського застосовано підхід фрактального степеневого масштабування для екстраполяції піщаних фракцій. Встановлено, що традиційні методи перерахунку за фіксованими коефіцієнтами (зокрема, «фізична глина / 2») призводять до помилок класифікації у 30–50% випадків. Доведено, що застосування алгоритму LLSI у поєднанні з фрактальним масштабуванням та врахуванням вмісту органічної речовини й карбонатів забезпечує високу точність прогнозування ( R2 > 0.95). Виявлено систематичну похибку методу лазерної дифракції, який недооцінює вміст мулу на 8–15% порівняно з седиментаційними методами. Обґрунтовано, що ефективна гармонізація даних потребує безперервного моделювання інтегральної кривої розподілу часток, що дозволяє коректно інтегрувати регіональні ґрунтові архіви до глобальних баз даних.
subject: ГРУНТОЗНАВСТВО
  topic: section
subject: текстура ґрунту
  topic: keywords
subject: гранулометричний склад
  topic: keywords
subject: система Качинського
  topic: keywords
subject: стандарти FAO/WRB
  topic: keywords
subject: алгоритм LLSI
  topic: keywords
subject: фрактальне масштабування
  topic: keywords
subject: бурувато-підзолисті грунти
  topic: keywords
subject: літогенна неоднорідність
  topic: keywords
creator: В.А. НІКОРИЧ
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2026-01-08
publication date: 2026-01-08
starting page: 436
ending page: 442
doi: 10.31861/biosystems2025.03.436

ОПТИМІЗАЦІЯ КВІТКОВИХ СМУГ ДЛЯ ЗАЛУЧЕННЯ КОМАХ, ЩО НАДАЮТЬ ПОДВІЙНІ ЕКОСИСТЕМНІ ПОСЛУГИ В АГРОЕКОСИСТЕМАХ: АНАЛІТИЧНИЙ ОГЛЯД
type: item
description: Комахи-паразитоїди можуть розглядатися як подвійні агенти екосистемних послуг в агроекосистемах, оскільки поєднують дві ключові функції: запилення на імагіальній стадії та біологічний захист рослин на стадії личинок. Три класичні екологічні концепції – «гіпотеза ворогів», «гіпотеза концентрації ресурсів» та «гіпотеза забезпечення нектаром паразитоїдів» – сформували теоретичні засади збережувального біологічного контролю, спрямованого на створення сприятливих умов для підтримання життєздатності та ефективності паразитоїдів. Ключовим інструментом такого підходу є підвищення рослинного різноманіття шляхом упровадження квіткових смуг як додаткових нектароносних ресурсів. Водночас ефективність цього заходу обмежується низкою лімітаційних факторів, зокрема: посиленням тиску з боку гіперпаразитоїдів; зниженням ефективності біологічного контролю за умови збіжності нектарної бази квіткових смуг для паразитоїдів і фітофагів; індукцією розселення паразитоїдів у відповідь на збіжність ресурсів. У статті вперше наведено наукове обгрунтування підхіду до проєктування квіткових смуг в контексті збереження комах, які надають подвійні екосистемні послуги. Наш підхід спрямований на формування автономної трофічної ніші паразитоїдів за рахунок їхніх преференцій у способах доступу до нектару, а також у виборі кольору й ароматичних характеристик квітів. На основі аналізу літературних джерел виокремлено специфічні харчові та сенсорні пріоритети паразитоїдів у порівнянні з гіперпаразитоїдами та комахами-шкідниками, що створює передумови для підвищення селективності та стабільності збережувального біологічного контролю в агроекосистемах. Мета дослідження – обґрунтування шляхів посилення збережувального біологічного контролю в агроекосистемах шляхом формування високоспеціалізованої харчової ніші паразитоїдів на стадії імаго на основі оптимізованого за кольором, запахом і нектародайністю добору видів рослин для квіткових смуг.
subject: ЕКОЛОГІЯ
  topic: section
subject: збережувальний біологічний контроль
  topic: keywords
subject: гіпотеза концентрації ресурсів
  topic: keywords
subject: гіпотеза ворогів
  topic: keywords
subject: гіпотеза нектарного забезпечення паразитоїдів
  topic: keywords
subject: квіткові нектарники
  topic: keywords
subject: позаквіткові нектарники
  topic: keywords
subject: хімічні сигнали
  topic: keywords
subject: колір і запах квітки
  topic: keywords
subject: екосистемні послуги
  topic: keywords
subject: запилнення
  topic: keywords
subject: біологічний контроль
  topic: keywords
creator: М.М. ФЕДОРЯК
creator: Д.В. ФЕДОРЯК
creator: С.В. РУДЕНКО
creator: С.С. РУДЕНКО
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2026-01-08
publication date: 2026-01-08
starting page: 411
ending page: 435
doi: 10.31861/biosystems2025.03.411

КОМПЛЕКСНА ОЦІНКА ПОСУХОСТІЙКОСТІ ВИДІВ ДЕРЕВНИХ РОСЛИН РОДИНИ RUTACEAE JUSS. У ДЕНДРАРІЇ НАЦІОНАЛЬНОГО БОТАНІЧНОГО САДУ ІМЕНІ М. М. ГРИШКА НАН УКРАЇНИ
type: item
description: У роботі представлені результати досліджень по визначенню комплексної посухостійкості видів деревних рослин родини Rutaceae Juss. (Tetradium daniellii (Benn.) T. G. Hartley ⚥, Phellodendron amurense Rupr. ♂, ♀ і Ptelea trifoliata L. ♂, ♀) за умов літнього періоду. Дослідження охоплювало вегетаційний період 2023–2024 рр. та проводилось у дендрарії Національного ботанічного саду імені М. М. Гришка НАН України (м. Київ). Оцінку рівня посухостійкості здійснено шляхом порівняння даних польової посухостійкості та результатів лабораторного тестування. Результати показали виражені міжвидові та міжстатеві відмінності у показниках водного режиму листків рослин (вміст води, тургорисцентність, водний дефіцит, водоутримуюча здатність). Дані польових спостережень узгоджуються з даними лабораторних досліджень, окрім випадку з P. trifoliata, де ми не фіксували різниці між статями. Найвищу загальну посухостійкість продемонстрував P. trifoliata, особливо чоловічі рослини, що зберігали найменші втрати вологи та найвищу тургорисцентність упродовж двох місяців. T. daniellii мав стабільну реакцію на стрес із короткочасним зниженням показників у липні. Аналіз коливань водного дефіциту у Ph. amurense виявив різні стратегії реакції на стрес. Жіночі рослини характеризувалися гострою, але короткочасною реакцією на пікову посуху з подальшим швидким відновленням. Чоловічі ж особини продемонстрували більш хронічний тип стресу, з меншою здатністю до відновлення водного балансу після посушливого періоду. Для статистичного аналізу водного статусу рослин застосували тест Вельча з критерієм p < 0,05, що дозволило виявити значущі міжвидові та міжстатеві відмінності в межах вегетаційного періоду. Отримані дані дозволяють рекомендувати P. trifoliata та T. daniellii як стійкі таксони для використання в умовах з підвищеним ризиком літньої посухи.
subject: ЕКОЛОГІЯ
  topic: section
subject: посухостійкість
  topic: keywords
subject: водний режим
  topic: keywords
subject: водний дефіцит
  topic: keywords
subject: тургорисцентність
  topic: keywords
creator: О.А. ПАРАЩУК
creator: Ю.М. КРУГЛЯК
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2026-01-08
publication date: 2026-01-08
starting page: 397
ending page: 410
doi: 10.31861/biosystems2025.03.397

РЕЗУЛЬТАТИ СТАНДАРТИЗОВАНОГО МОНІТОРИНГУ ВТРАТ БДЖОЛИНИХ КОЛОНІЙ В УКРАЇНІ В УМОВАХ ВІЙНИ ПІСЛЯ ЗИМІВЛІ 2024-2025 РОКІВ
type: item
description: Глобальна проблема втрат колоній медоносних бджіл під час зимівлі з року в рік спричиняє величезні збитки для галузі бджільництва, загрожує втратою цінної біомедичної бджолопродукції і, основне, – має катастрофічні наслідки для агровиробництва і екосистем планети. Мета роботи – аналіз втрат колоній A. mellifera після зимівлі 2024-2025 рр. в Україні за умов повномасштабної війни у розрізі міжнародного моніторингу, координованого асоціацією COLOSS. Дослідження проводили традиційними методами зі зростанням вагомості цифровізації процесу анкетування. Протокол відповідав оригінальній анкеті організації COLOSS з окремими доповненнями та корективами, внесеними національним координатором (зокрема, блок запитань про вплив воєнних дій на втрати бджолосімей). Отримано 989 валідних протоколів (минулого року – 684). Встановлено, що зимівля 2024-2025 рр. відбулася з достовірно вищими загальними втратами бджолиних колоній (13,82 %), ніж дві попередніх (після зимівлі 2023-2024 рр. – 9,52 %, після зимівлі 2022-2023 рр. – 10,75 %). Основну частину від загальних втрат (8,03 %) становили колонії, що загинули/зникли за час зимівлі; 2,95 % бджолосімей втрачено через негативні природні явища (в основному – через нетипові погодні умови взимку та навесні), 2,85 % бджолосімей втрачено через фатальні проблеми з матками. Найвищий показник загальних втрат (17,44 %) зафіксовано у фізико-географічній зоні мішаних лісів, а найнижчий – 12,15 % – у степовій зоні. Загиблі/зниклі колонії найчастіше (38,85 %) характеризувались невідомими для бджоляра симптомами; дещо рідше у гніздах загиблих/зниклих бджолосімей чи біля них відмічали багато мертвих особин. Пасіки 120 респондентів (минулого року – 90 респондентів) із 13 областей України розташовані на територіях, де відчувається вплив воєнних дій (шум, задимлення, забруднення). Пасіки 13 з них були зруйновані, 33 респондентів втратили сполучення зі своїми пасіками через вимушене переселення, 22 опитаних – через руйнування доріг до них, 12 бджолярів – чер…
subject: ЕКОЛОГІЯ
  topic: section
subject: Apis mellifera
  topic: keywords
subject: втрати колоній
  topic: keywords
subject: моніторинг
  topic: keywords
subject: смертність
  topic: keywords
subject: бджільництво
  topic: keywords
subject: варрооз
  topic: keywords
subject: амітраз
  topic: keywords
creator: М.М. ФЕДОРЯК
creator: О.О. ШКРОБАНЕЦЬ
creator: Л.І. ТИМОЧКО
creator: Т.І. ФИЛИПЧУК
creator: О.Ф. ДЕЛІ
creator: Г.Г. МОСКАЛИК
creator: Д.В. ФЕДОРЯК
creator: В.В. ДЖОС
creator: М.І. БУРДЕЙНИЙ
creator: В.С. СЕМЕНІВ
creator: К.С. СОСНОВСЬКИЙ
creator: Г.М. МЕЛЬНИЧЕНКО
creator: В.В. КУЗЬМІНСЬКА
creator: В.Г. МИКОЛАЙЧУК
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2026-01-08
publication date: 2026-01-08
starting page: 383
ending page: 396
doi: 10.31861/biosystems2025.03.383

ДОЗОЗАЛЕЖНИЙ ВПЛИВ ІМІДАЗОЛІНОНОВИХ ГЕРБІЦИДІВ НА МОНОКУЛЬТУРУ DESMODESMUS ARMATUS
type: item
description: У роботі досліджено дозозалежний вплив гербіцидів групи імідазолінонів, зокрема імазамоксу, на монокультуру зеленої мікроводорості Desmodesmus armatus, яка є чутливим тест-організмом для екотоксикологічних оцінок. Актуальність дослідження зумовлена зростанням ризику потрапляння гербіцидів у прісні водойми внаслідок сільськогосподарського стоку та антропогенних порушень, що може негативно впливати на первинних продуцентів водних екосистем. Оцінку токсичної дії імазамоксу проводили за показниками росту культури (чисельність клітин, оптична густина) та станом фотосинтетичного апарату, визначаючи вміст хлорофілів a, b і каротиноїдів упродовж 14–28 діб експозиції. Встановлено, що реакція Desmodesmus armatus має чіткий концентраційно залежний характер. Низькі концентрації (0,01–0,06 мг/л) спричиняли короткочасний горметичний ефект зі стимуляцією росту та пігментного апарату. Середні концентрації (0,1–1 мг/л) викликали приховану токсичність, що проявлялася поступовим пригніченням росту та зниженням вмісту хлорофілів. Високі концентрації (2,5–10 мг/л) зумовлювали стійке пригнічення фотосинтетичної активності, деградацію пігментної системи та відсутність адаптаційних реакцій. Отримані результати підтверджують придатність Desmodesmus armatus як біоіндикатора токсичності імідазолінонових гербіцидів та підкреслюють необхідність урахування пролонгованої дії пестицидів при оцінці їх екологічної безпеки.
subject: БІОХІМІЯ, БІОТЕХНОЛОГІЯ, МОЛЕКУЛЯРНА ГЕНЕТИКА
  topic: section
subject: імідазолінонові гербіциди
  topic: keywords
subject: імазамокс
  topic: keywords
subject: Desmodesmus armatus
  topic: keywords
subject: мікроводорості
  topic: keywords
subject: дозозалежний ефект
  topic: keywords
subject: фотосинтетичні пігменти
  topic: keywords
subject: прісноводні екосистеми
  topic: keywords
creator: Л.М. ЧЕБАН
creator: В.В. АНДРЮК
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2026-01-08
publication date: 2026-01-08
starting page: 375
ending page: 382
doi: 10.31861/biosystems2025.03.375

ІНВАЗІЙНИЙ ВИД IMPATIENS PARVIFLORA ПРЕДСТАВЛЕНИЙ В МЕЖАХ ВТОРИННОГО АРЕАЛУ ЄДИНИМ ГАПЛОТИПОМ ДІЛЯНКИ ХЛОРОПЛАСТНОГО ГЕНОМУ rpl32-trnL(UAG)
type: item
description: Impatiens parviflora DC. є одним із найуспішніших інвазійних видів рослин у Центральній Європі, який характеризується високою здатністю до поширення в лісових екосистемах, де ефективно конкурує з аборигенним видом I. noli-tangere. Інвазія цього виду в Європу розпочалася у 1830-х роках після його інтродукції з гірських районів Центральної Азії до ботанічних садів Женеви та Дрездена. Вважається, що інтродукційний матеріал походив з єдиного джерела. Хоча популяції у вторинному ареалі вирізняються високою морфологічною одноманітністю, їхнє генетичне різноманіття досі не було всебічно оцінене за допомогою методів ДНК-баркодингу. Метою цієї роботи було ідентифікувати хлоропластні гаплотипи I. parviflora з території України та порівняти їх із гаплотипами з інших регіонів Європи та природного ареалу. Для дослідження було обрано міжгенний спейсер хлоропластної ДНК rpl32–trnL(UAG), який характеризується високою мінливістю. Ділянки rpl32–trnL(UAG) були сиквеновані для п’яти зразків з України та Польщі. До аналізу також використано 22 послідовності з бази даних GenBank, що представляють вторинний ареал (Велика Британія, росія) та первинний ареал (Киргизстан, Таджикистан, Туркменістан). Порівняльний аналіз послідовностей rpl32–trnL(UAG) показав поширення одного хлоропластного гаплотипу I. parviflora по всій території Європи, що свідчить про високу генетичну однорідність інвазійних популяцій. Водночас у природному ареалі було виявлено додатковий гаплотип зі значною відмінністю у послідовності. Отримані результати підтверджують гіпотезу про походження європейських популяцій I. parviflora з одного географічного регіону. Філогенетичний аналіз також засвідчив тісну спорідненість I. parviflora з іншим інвазійним видом - I. glandulifera, що дозволяє висунути припущення про можливу міжвидову гібридизацію цих видів у вторинному ареалі.
subject: БІОХІМІЯ, БІОТЕХНОЛОГІЯ, МОЛЕКУЛЯРНА ГЕНЕТИКА
  topic: section
subject: біологічне різноманіття
  topic: keywords
subject: інвазійні види
  topic: keywords
subject: генетичний баркодинг
  topic: keywords
subject: хпДНК
  topic: keywords
creator: Ю.О. ТИНКЕВИЧ
creator: К.Д. ШИШКІНА
creator: В.В. КАРАВАН
creator: Р.А. ВОЛКОВ
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2026-01-08
publication date: 2026-01-08
starting page: 368
ending page: 374
doi: 10.31861/biosystems2025.03.368

АНАЛІЗ АКТИВНОСТІ ЕНЗИМНИХ МАРКЕРІВ ГЕПАТОТОКСИЧНОСТІ ЗА УМОВ МОДЕЛЬНОГО ВПЛИВУ ГЛІФОСАТУ ТА ІМІДАЗОЛІНОНІВ НА CARASSIUS GIBELIO
type: item
description: У статті представлено результати порівняльного аналізу активності ензимних маркерів гепатотоксичності у сироватці крові карася сріблястого (Carassius gibelio) за умов модельного впливу високих концентрацій поширених гербіцидів — гліфосату (препарат «Ураган Форте 500 SL») та імідазолінонів (препарат «Євролайтинг»). Актуальність дослідження зумовлена необхідністю оцінки екологічних ризиків в умовах повномасштабних бойових дій в Україні, що можуть призводити до локальних «залпових» викидів агрохімікатів у водойми у концентраціях, що значно перевищують фонові показники. Експеримент тривалістю 7 діб проводився на особинах C. gibelio, які утримувалися у воді з градієнтом концентрацій токсикантів від 1 до 10 ГДК. Оцінку функціонального стану печінки здійснювали за активністю ключових ферментів: аланінамінотрансферази (АЛТ), аспартатамінотрансферази (АСТ), лужної фосфатази (ЛФ) та гамма-глутамілтрансферази (ГГТ). Встановлено, що обидва класи сполук викликають виражений метаболічний дисбаланс, ініціюючи каскад патологічних реакцій. Дослідження виявило чітку дозозалежну реакцію: максимальна активність ензимів фіксувалася при експозиції 10 ГДК. При цьому виявлено суттєві відмінності у порогах токсичної дії: для гліфосату значне підвищення активності АЛТ спостерігалося вже при 1 ГДК, тоді як для імідазолінонів аналогічний рівень цитолізу реєструвався лише при 5 ГДК. Результати свідчать про різну спрямованість токсичної дії препаратів. Вплив імідазолінонів має переважно гепатотропний характер, що підтверджується зростанням АЛТ та зниженням коефіцієнта де Рітіса. Натомість гліфосат виявляє ознаки системної цитотоксичності, спричиняючи глибоке ураження не лише гепатоцитів, а, ймовірно, й міоцитів, про що свідчить екстремальне підвищення АСТ. Поєднання високої активності ЛФ та ГГТ при концентраціях 5–10 ГДК вказує на розвиток синдрому холестазу та глибоку мембранну дисфункцію клітин жовчних проток. Зроблено висновок щодо принципової різниці в спрямованості токсичної дії досліджуван…
subject: БІОХІМІЯ, БІОТЕХНОЛОГІЯ, МОЛЕКУЛЯРНА ГЕНЕТИКА
  topic: section
subject: гліфосат
  topic: keywords
subject: імідазолінони
  topic: keywords
subject: амінотрансферази
  topic: keywords
subject: лужна фосфатаза
  topic: keywords
subject: гамма-глутамілтрансфераза
  topic: keywords
subject: риби
  topic: keywords
creator: Л.В. ХУДА
creator: О.І. ХУДИЙ
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2026-01-08
publication date: 2026-01-08
starting page: 361
ending page: 367
doi: 10.31861/biosystems2025.03.361

ОЦІНКА ВІКОВОЇ БРАДИКАРДІЧНОЇ ЗМІНИ ТА ЗБЕРЕЖЕНОЇ ДОБОВОЇ АВТОНОМНОЇ МОДУЛЯЦІЇ У УМОВНО ЗДОРОВИХ ЧОЛОВІКІВ ЗА ДАНИМИ 24-ГОДИННОГО ХОЛТЕРА
type: item
description: У статті представлено результати дослідження вікових змін частоти серцевих скорочень (ЧСС) та добової модуляції показників варіабельності серцевого ритму (ВСР) в умовно здорових чоловіків різних вікових категорій. Обстежено 86 осіб віком 18-82 років, розподілених за класифікацією ВООЗ на чотири групи: група 1 (18-43 роки, n=17, середній вік 30,6 ± 8,5 роки), група 2 (46-59 р., n=19, середній вік 55,8 ± 4,2 р.), група 3 (60-72 р., n=35, середній вік 65,1 ± 3,7 р.) та група 4 (76-82 р., n=16, середній вік 78,1 ± 1,9 р.). Амбулаторне 24-годинне холтерівське моніторування ЕКГ виконували у ТОВ «МЕД-СОЮЗ» (м. Суми, Україна) на системі «КардіоСенс CS» (ТОВ «ХАІ-МЕДІКА», м. Харків, Україна). Аналізували часові параметри ВСР – середню ЧСС та денні показники mRR, SDNNi, RMSSD, а також спектральні параметри LF, HF, LF/HF та AMo%. Медіанні значення добової середньої ЧСС у групах 1–4 становили відповідно 67,56 (61,75; 73,38), 68,89 (64,22; 73,56), 62,20 (57,53; 66,87) та 58,69 (52,88; 64,50) уд/хв, що відображає поступовий перехід від вищих значень у молодших та середнього віку чоловіків (1–2 групи) до нижчих у старших (3–4 групи). Денний mRR зростав переважно після 60 років: 882,19 (800,79; 963,59) мс у групі 1, 852,58 (770,18; 935,98) мс у групі 2, 958,31 (876,91; 1039,71) мс у групі 3 та 1007,19 (909,39; 1104,99) мс у групі 4. Показник SDNNi статистично не відрізнявся (p>0,05) між віковими групами (87,12 (58,82; 115,42), 99,07 (69,77; 128,37), 79,89 (50,59; 109,19) та 97,94 (69,64; 126,24) мс відповідно), тоді як RMSSD мав тенденцію до зниження у групі 3 з подальшим частковим відновленням у групі 4: 58,56 (32,26; 84,86), 50,83 (24,53; 77,13), 27,49 (1,19; 53,79) та 37,81 (11,51; 64,11) мс. Записи поділяли на денний інтервал (08:00-22:00) і нічний (22:00-08:00). Перевірку нормальності здійснювали за критерієм Шапіро-Вілка (для більшості показників розподіл ненормальний, p < 0,05), міжгрупові порівняння – U-тестом Манна-Вітні (p < 0,05 для ЧСС та mRR). Виявлено виразний віковий…
subject: БІОХІМІЯ, БІОТЕХНОЛОГІЯ, МОЛЕКУЛЯРНА ГЕНЕТИКА
  topic: section
subject: варіабельність серцевого ритму
  topic: keywords
subject: автономна нервова система
  topic: keywords
subject: брадикардія
  topic: keywords
subject: добова модуляція
  topic: keywords
subject: чоловіки
  topic: keywords
subject: вікові зміни
  topic: keywords
creator: Д.С. ДУВАНОВ
creator: Ю.С. ВАКАЛ
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2026-01-08
publication date: 2026-01-08
starting page: 350
ending page: 360
doi: 10.31861/biosystems2025.03.350

ІНФОРМАЦІЙНО-ЦИФРОВІ СИСТЕМИ УПРАВЛІННЯ ОХОРОНОЮ ПРАЦІ В БІОХІМІЧНИХ ЛАБОРАТОРІЯХ
type: item
description: У роботі проведено системний аналіз стану цифровізації охорони праці (ОП) та управління біобезпекою у біохімічних лабораторіях. Основна увага приділена оцінці небезпечних факторів, класифікації ризиків та аналізу сучасних інформаційно-цифрових систем для моніторингу й управління ризиками. Метою дослідження було оцінити можливості застосування інформаційно-цифрових систем для управління ОП в біохімічних лабораторіях та визначити їх ефективність у підвищенні безпеки персоналу та оптимізації управлінських процесів. Для цього проведено аналітичний огляд рецензованих наукових публікацій, нормативно-правових документів, міжнародних стандартів, а також українського законодавства. Пошук джерел здійснювався через наукові бази даних (PubMed, Scopus, Web of Science, ScienceDirect, Google Scholar) та офіційні ресурси урядових органів. Встановлено, що ключовими ризиками для персоналу лабораторій є біологічні агенти, а також хімічні, фізичні та психоемоційні чинники. Показано, що цифрові платформи, включаючи системи моніторингу, портативні датчики та інтерактивні онлайн-платформи, дозволяють інтегрувати дані про персонал, обладнання, реагенти та умови праці, підвищуючи ефективність превентивного управління ризиками та стандартизацію процедур безпеки. Водночас визначено бар’єри впровадження цифрових систем, серед яких високі витрати, потреба у технічній інфраструктурі, навчанні персоналу та ризики кібербезпеки. Отже, ефективне управління біобезпекою у біохімічних лабораторіях передбачає інтеграцію цифрових рішень із національним законодавством та міжнародними стандартами, систематизовану оцінку ризиків, централізований моніторинг інцидентів, підвищення компетенцій персоналу та застосування превентивних заходів безпеки.
subject: БІОХІМІЯ, БІОТЕХНОЛОГІЯ, МОЛЕКУЛЯРНА ГЕНЕТИКА
  topic: section
subject: охорона праці
  topic: keywords
subject: цифровізація
  topic: keywords
subject: біохімічна лабораторія
  topic: keywords
subject: цифрові системи моніторингу
  topic: keywords
subject: біологічні та хімічні ризики
  topic: keywords
creator: О.В. КЕЦА
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2026-01-08
publication date: 2026-01-08
starting page: 342
ending page: 349
doi: 10.31861/biosystems2025.03.342

БІОХІМІЧНІ АСПЕКТИ ІНТЕРПРЕТАЦІЇ ІНТЕНСИВНОСТІ ОКИСЛЮВАЛЬНИХ ПРОЦЕСІВ У ПЕЧІНЦІ ЩУРІВ ІЗ АЦЕТАМІНОФЕН-ІНДУКОВАНИМ УРАЖЕННЯМ ПІСЛЯ ЧАСТКОВОЇ ГЕПАТЕКТОМІЇ
type: item
description: Порушення регенерації печінки після часткової гепатектомії за умов попереднього токсичного ураження є актуальною проблемою експериментальної та клінічної біохімії. Попереднє ацетамінофен-індуковане ушкодження формує несприятливе редокс-середовище для відновлення печінкової паренхіми. У цьому контексті особливого значення набуває вивчення металотіонеїнів як редокс-активних тіоловмісних білків, а також показників окислювальної модифікації протеїнів, які відображають інтенсивність та спрямованість окислювальних процесів у клітині. Наше дослідження присвячене оцінці вмісту металотіонеїнів та ступеня окислювальної модифікації протеїнів у мітохондріальній та цитозольній фракціях печінки щурів із частковою гепатектомією після ацетамінофенової інтоксикації. Експерименти проводили на білих нелінійних щурах двох груп: тварини, яким виконували часткову гепатектомію методом Mitchell and Willenbring (C/PH) та тварини з резекцією 2/3 печінки після гострого парацетамол-індукованого ураження, що моделювали шляхом внутрішньошлункового введення ксенобіотика в дозі 1250 мг/кг маси тіла тварини один раз на добу протягом двох діб у вигляді суспензії 2% розчину крохмального гелю (TI/PH). Забір матеріалу здійснювали через 24, 48, 72 та 168 год після оперативного втручання. Уміст металотіонеїнів, рівень карбонілювання протеїнів та вільних SH-груп оцінювали із застосуванням спектрофотометричних біохімічних методів. Результати досліджень показали, що у тварин із частковою гепатектомією після токсичного ураження ацетамінофеном відбувається підвищення рівня металотіонеїнів у цитозольній фракції печінки впродовж усього регенераційного періоду. Водночас у мітохондріальній фракції реєстрували прогресивне виснаження тіолового пулу та зростання рівня карбонілювання протеїнів, що свідчить про домінування прооксидантних процесів. Підвищення окислювальної модифікації білків супроводжувалося зниженням вмісту вільних SH-груп, що узгоджується з порушенням редокс-балансу та виснаженням тіол-дисульфідної с…
subject: БІОХІМІЯ, БІОТЕХНОЛОГІЯ, МОЛЕКУЛЯРНА ГЕНЕТИКА
  topic: section
subject: металотіонеїни
  topic: keywords
subject: протеїнові SH-групи
  topic: keywords
subject: карбонільні похідні
  topic: keywords
subject: часткова гепатектомія
  topic: keywords
subject: ацетамінофен
  topic: keywords
subject: токсичне ураження
  topic: keywords
subject: регенерація печінки
  topic: keywords
subject: печінка
  topic: keywords
creator: Г.П. КОПИЛЬЧУК
creator: І.М. НИКОЛАЙЧУК
creator: М.С. УРСАТИЙ
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2026-01-08
publication date: 2026-01-08
starting page: 333
ending page: 341
doi: 10.31861/biosystems2025.03.333

АКТИВНІСТЬ ЕНЗИМІВ ДИХАЛЬНОГО ЛАНЦЮГА МІТОХОНДРІЙ ПЕЧІНКИ ЩУРІВ З АЦЕТАМІНОФЕН-ІНДУКОВАНОЮ ТОКСИЧНІСТЮ ЗА УМОВ ВВЕДЕННЯ ЕТАНОЛЬНОГО ЕКСТРАКТУ HERICIUM ALPESTRE
type: item
description: Роботу присвячено визначенню показників ензиматичної активності комплексів дихального ланцюга мітохондрій печінки за умов інтоксикації ацетамінофеном та введення етанольного екстракту гриба Herіcium alpestrе. Дослідження проводили на 4 групах тварин: К – контрольні щури; ТУ – щури з модельованим токсичним ураженням; ЕГА – щури, яким протягом 10 діб вводили per os 20 % етанольний екстракт плодових тіл гриба Herіcium alpestre у дозі 200 мг/кг маси тіла; ЕГА+ТУ – щури, яким перед моделюванням токсичного ураження протягом 10 діб вводили per os 20 % екстракт гриба Herіcium alpestre. Встановлено, що передозування ацетамінофеном супроводжується розвитком вираженого оксидативного стресу в мітохондріях печінки, про що свідчить зростання генерації супероксид аніон-радикала (O2•−) майже у 2,5 рази, а гідроксильного радикала (HO•) – у 1,7 рази порівняно з контролем. Посилення продукування активних форм кисню супроводжується накопиченням продуктів вільнорадикального ушкодження ліпідів і протеїнів, зокрема ТБК-активних продуктів і карбонільних похідних, а також достовірним пригніченням активності НАДН-дегідрогенази (комплексу I) та сукцинатдегідрогенази (комплексу II) мітохондріального дихального ланцюга. Показано, що попереднє введення етанольного екстракту Hericium alpestre перед моделюванням токсичного ураження ацетамінофеном призводить до зниження інтенсивності генерації супероксиду, а рівень гідроксильного радикала наближається до контрольних значень. Водночас у тварин цієї групи спостерігається достовірне зменшення вмісту ТБК-активних продуктів і карбонільних похідних, а також підвищення активності НАДН-дегідрогенази та сукцинатдегідрогенази порівняно з тваринами з ацетамінофен-індукованою інтоксикацією, які не отримували екстракт. Отримані результати свідчать, що етанольний екстракт гриба Hericium alpestre виявляє виражену антиоксидантну дію та зменшує прояви оксидативного ушкодження основних макромолекул клітин печінки, сприяючи частковому відновленню мітохондріальної фун…
subject: БІОХІМІЯ, БІОТЕХНОЛОГІЯ, МОЛЕКУЛЯРНА ГЕНЕТИКА
  topic: section
subject: ацетамінофен
  topic: keywords
subject: печінка
  topic: keywords
subject: етанольний екстракт H. alpestre
  topic: keywords
subject: маркери оксидативного стресу
  topic: keywords
subject: НАДН-дегідрогеназа
  topic: keywords
subject: сукцинатдегідрогеназа
  topic: keywords
creator: О.М. ВОЛОЩУК
creator: Н.В. ВІКОЛ
creator: О.С. ПЕТРАЩУК
rights: Авторське право (c) 2026
date: 2026-01-08
publication date: 2026-01-08
starting page: 326
ending page: 332
doi: 10.31861/biosystems2025.03.326

ВПЛИВ РОСЛИННОСТІ ТА СПОСОБУ ВИКОРИСТАННЯ НА ФРАКЦІЙНО-ГРУПОВИЙ СКЛАД ГУМУСУ ДЕРНОВО-КАРБОНАТНИХ ҐРУНТІВ ПРИДНІСТЕР’Я
type: item
description: Мета досліджень полягала у встановленні специфіки гумусутворення в дерново-карбонатних ґрунтах Придністер’я (рендзинах типових) під природними та антропогенно-трансформованими угіддями (ліс, лучні трави та рілля). Груповий та фракційний склад гумусу відображає весь комплекс умов ґрунтоутворення, суттєво відрізняється між ґрунтами різної генетичної природи, залежить від літологічних та гідротермічних умов місцевості й інших екологічних факторів та характеризується відповідними параметрами показників, важливими в контексті врожайності культур та продуктивності екосистем. Вивчення груп та фракцій гумусу ґрунту під природними та антропогенно-перетвореними угіддями дозволяє з’ясувати регіональні особливості проходження та напрям трансформації гумусоутворення в умовах антропогенного впливу. Прослідковано процеси гумусоутворення в дерново-карбонатному ґрунті на елювії вапняку під пологом лісу, луками та ріллею. Близькі параметри показників фракційно-групового складу гумусу досліджуваних ґрунтів та чорноземів типових, яких в природному стані на території природного парку «Подільські Товтри» майже не залишилося, дає змогу зрозуміти специфіку гумусоутворення в них за різної інтенсивності антропогенного впливу. Виявлені відмінності у груповому та фракційному складі гумусу дерново-карбонатного ґрунту під екологостабілізуючими угіддями та ріллею дозволять розширити уявлення про хід гумусоутворюючих процесів за різного характеру надходження до ґрунту рослинних рештків. Доведено, що за багаторічного використання рендзин типових в складі орних земель відбувається погіршення деяких показників їх гумусного стану, зокрема знижується загальний вміст гумусу та змінюється співвідношення між групами та фракціями гумусу. За більш посушливих умов у дерново-карбонатних ґрунтах може зростати гуматність і вміст фракцій ГК-3 та ФК-3, пов’язаних у стійкі комплекси з оксидами заліза та алюмінію й глинистими мінералами. При інтенсивному використанні ґрунту (луки та рілля) в складі гумусу збільшуєт…
subject: ГРУНТОЗНАВСТВО
  topic: section
subject: рендзина
  topic: keywords
subject: Придністер’я
  topic: keywords
subject: гумус
  topic: keywords
subject: груповий склад гумусу
  topic: keywords
subject: фракційний склад гумусу
  topic: keywords
subject: екологічні фактори
  topic: keywords
subject: гумінові кислоти
  topic: keywords
subject: фульвокислоти
  topic: keywords
subject: продуктивність екосистем
  topic: keywords
subject: дерновий процес
  topic: keywords
creator: В.С. ВАХНЯК
creator: І.С. СМАГА
creator: К.В. МИРОНЧУК
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-12-23
publication date: 2025-12-23
starting page: 314
ending page: 322
doi: 10.31861/biosystems2025.02.314

РОЛЬ БІОПРЕПАРАТІВ У КОМПЕНСАЦІЇ ДЕФІЦИТУ ВЕГЕТАЦІЇ ТА ЕКОНОМІЧНІЙ ЕФЕКТИВНОСТІ ПІЗНЬОЇ СІВБИ ОЗИМОЇ ПШЕНИЦІ
type: item
description: Метою дослідження було оцінити ефективність комплексного застосування багатофункціональних мікробних біопрепаратів (зокрема «Мікофренд», «Граундфікс» та «Екостерн») для компенсації фізіологічних обмежень та підвищення економічної ефективності озимої пшениці (сорт Патрас DSV) за умов пізнього неоптимального строку сівби (30 жовтня) після сої. Встановлено, що біологічна інтенсифікація призвела до значного прискорення фенологічного розвитку (колосіння на 7 діб раніше) та покращення морфогенезу (зростання кущистості у 2-4 рази, збільшення кореневої системи на 22%). Комплекс препаратів забезпечив позитивну трансформацію ґрунтового живлення (значне зростання вмісту рухомого фосфору) та зростання біологічної активності ґрунту у 3-5 разів. Зафіксовано біоконтролюючий ефект, що виявився у зниженні ураження грибковими хворобами (жовтою іржею, піренефорозом). Ключовий висновок полягає у доведенні критичної ролі біодеструктора («Екостерн») у комплексі. У варіанті без нього економічний ефект був від’ємним (-279 грн/га), тоді як комплексне застосування (з деструктором) забезпечило значний позитивний економічний ефект (+1654,56 грн/га), підтверджуючи його необхідність для конвертації біологічної активності в економічний еквівалент.
subject: ГРУНТОЗНАВСТВО
  topic: section
subject: Біобаза «Жучка»
  topic: keywords
subject: дерново-борові ґрунти
  topic: keywords
subject: озима пшениця
  topic: keywords
subject: пізні строки сівби
  topic: keywords
subject: мікробні біопрепарати
  topic: keywords
subject: економічна ефективність
  topic: keywords
subject: біодеструкція
  topic: keywords
subject: компенсація стресу
  topic: keywords
subject: біологічна активність ґрунту
  topic: keywords
subject: BTU
  topic: keywords
subject: Мікофренд
  topic: keywords
subject: Граундфікс
  topic: keywords
subject: Екостерн
  topic: keywords
creator: В.А. НІКОРИЧ
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-12-23
publication date: 2025-12-23
starting page: 302
ending page: 313
doi: 10.31861/biosystems2025.02.302

ЕКОЛОГІЧНИЙ РЕФУГІУМ НА ПОГОРИННІ (ВОЛИНСЬКЕ ПОЛІССЯ)
type: item
description: Досліджено унікальну мезокомбінацію рослинних угруповань на південній межі Волинського Полісся (Рівненська обл., с. Суськ, правий берег р. Горинь), які формуються на рендзинах і характеризуються поєднанням ланок лучно-степової, узлісної, чагарникової та лісової рослинності. На основі фітоіндикаційного аналізу встановлено, що основними факторами зміни структури є збільшення затінення, зростання вологості, доступності карбонатів, а з кліматичних – зниження континентальності та підвищення гумідності. Встановлено характер кореляції між ними та виявлено часові зміни. За півстолітній період (55 років) відбулися великі сукцесійні зміни рослинного покриву: світлі соснові ліси (Peucedano-Pinetum) та лучно-степові угруповання (Cіrsio-Brachypodion) змінилися тінистими змішаними лісами (Querco-Pinetum) та чагарниками (Rhamno-Prunetea). З цих місць зникли популяції рідкісних геліофітів (Daphne cneorum, Adonis vernalis, Carex humilis, Dracocephalum ruyschiana Scorzonera purpurea, Stipa pennata), a у листяних лісах (Tilio-Carpinetum) виявлені умброфіти (Botrychium virginianum, Actaea spicata, Aconitum variegatum, A. lasiastomum, Neottia nidus avis). Натомість популяції деяких геліофітів (Daphne cneorum, Stipa pennata) зафіксовані в інших місцях, що трактується як дрейф рослинних угруповань
subject: БОТАНІКА, ЗБЕРЕЖЕННЯ БІОТИ ТА БІОРЕСУРСІВ
  topic: section
subject: Волинське Полісся
  topic: keywords
subject: дрейф фітоценозів
  topic: keywords
subject: мезокомбінація
  topic: keywords
subject: рідкісні види
  topic: keywords
subject: рослинність
  topic: keywords
subject: сукцесія
  topic: keywords
subject: фітоіндикація
  topic: keywords
creator: Я.П. ДІДУХ
creator: О.О. КУЧЕР
creator: Ю.В. РОЗЕНБЛІТ
creator: О.О. ЧУСОВА
creator: В.О. ВОЛОДИМИРЕЦЬ
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-12-23
publication date: 2025-12-23
starting page: 289
ending page: 301
doi: 10.31861/biosystems2025.02.289

СТРАТЕГІЯ СТАЛОГО РОЗВИТКУ ЯК ОСНОВА РЕГІОНАЛЬНОЇ ПОЛІТИКИ ПОВОДЖЕННЯ З ВТОРИННОЮ СИРОВИНОЮ В ЧЕРНІВЕЦЬКІЙ ОБЛАСТІ З УРАХУВАННЯМ ПОТРЕБ АГРОВИРОБНИЦТВА
type: item
description: У статті проаналізовано особливості реалізації регіональної стратегії поводження з відходами в контексті забезпечення сталого розвитку Чернівецької області. Дослідження ґрунтується на офіційних статистичних даних, стратегічних документах та звітах щодо екологічного стану регіону. Узагальнено динаміку змін у системі управління відходами до та після впровадження регіональної програми, визначено ключові досягнення та проблемні аспекти. Відповідно до принципів сталого розвитку, значно ефективніше попереджати негативні впливи ще на етапі планування або під час реалізації стратегічних рішень, а не долати їх наслідки після завершення впровадження. Такий підхід сприяє формуванню збалансованої та довгостроково ефективної системи поводження з відходами, орієнтованої на екологічну безпеку, ресурсозбереження та якість життя населення (Росохата та ін., 2025). Особливого значення набуває системний моніторинг на всіх етапах і рівнях управління відходами, зокрема, й на землях сільськогосподарського призначення у Чернівецькій області в умовах інтенсивного агровиробництва. Так, відбувається накопичення відходів, забруднення, інтенсифікація агровиробництва, що слугує додатковими факторами екологічного стресу. Встановлено, що за період реалізації І-го етапу (2021-2023 рр.) стратегії розвитку Чернівецької області на період до 2027 року відмічено зменшення загального обсягу утворення вторинної сировини. Однак, основним шляхом поводження з відходами в регіоні залишається видалення/захоронення їх на полігоні/звалищах. Особливу увагу приділено розвитку інфраструктури роздільного збирання вторинної сировини, рівню залучення населення та ефективності управлінських рішень у територіальних громадах. На основі комплексного аналізу проведено оцінку сучасного стану системи управління відходами у Чернівецькій області. Отримані результати підкреслюють важливість інтеграції підходів сталого розвитку в екологічну політику регіону та необхідність подальшого удосконалення стратегічного планування для пі…
subject: ЕКОЛОГІЯ
  topic: section
subject: сталий розвиток
  topic: keywords
subject: управління відходами
  topic: keywords
subject: Чернівецька область
  topic: keywords
subject: вторинна сировина
  topic: keywords
subject: землі сільськогосподарського призначення
  topic: keywords
subject: екологічний стрес
  topic: keywords
subject: забруднення
  topic: keywords
subject: екологічні фактори
  topic: keywords
subject: стратегічне планування
  topic: keywords
creator: У.В. ЛЕГЕТА
creator: П.В. ГЕРАСИМЮК
creator: І.М. МОСКАЛИК
creator: М.М. ФЕДОРЯК
creator: Г.Г. МОСКАЛИК
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-12-23
publication date: 2025-12-23
starting page: 279
ending page: 288
doi: 10.31861/biosystems2025.02.279

ВИДОВИЙ СКЛАД ТА ЕКОЛОГО-ФАУНІСТИЧНА ХАРАКТЕРИСТИКА ІХТІОФАУНИ РЛП «ПРИІРПІННЯ» (КИЇВСЬКА ОБЛ)
type: item
description: Регіональний ландшафтний парк «Приірпіння» є важливою природоохоронною територією в долині річки Ірпінь (Київська область), що охоплює басейн самої річки та її приток — Тростинки й Бобриці. Метою роботи було провести інвентаризацію рибного населення РЛП «Приірпіння» та здійснити еколого-фауністичну характеристику іхтіофауни цього РЛП. Для вивчення іхтіофауни застосовувались уніфіковані методи досліджень, зокрема облов різних біотопів на кожній із ділянок за допомогою іхтіологічних сачків. Упродовж 2022–2025 рр. проведено інвентаризацію іхтіофауни на 11 дослідних станціях парку. У водоймах виявлено 25 видів риб із 7 родин. Видове багатство на окремих станціях варіювало від 8 до 21 виду. У структурі іхтіофауни домінували аборигенні види (59,4–97%), тоді як частка чужорідних становила 2,9–40,5%. За чисельністю на більшості дослідних станцій домінували представники родини коропові. Найчастіше траплялися Rutilus rutilus, Rhodeus amarus і Scardinius erythrophthalmus, які реєструвалися на всіх станціях. До фонових чужорідних видів належали Perccottus glenii, Proterorhinus semilunaris і Pseudorasbora parva. Наявність чужорідних видів, зокрема дистанційних вселенців (Perccottus glenii, Carassius auratus, Pseudorasbora parva) зумовлено розташування в межах парку ставків, які є репродукторами для цих видів. Понто-каспійські види локалізовані в основному руслі Ірпіня, де наявні відповідні біотопи, необхідні для їх існування (течія, глибини). У межах водотоків виявлено 7 раритетних видів, серед яких Leuciscus leuciscus та Alburnoides rossicus (види Червоної книги України), Misgurnus fossilis, Cobitis taenia, Rhodeus amarus, Leucaspius delineatus, а також Neogobius fluviatilis. Найчастіше траплялись у межах парку Cobitis taenia, Rhodeus amarus, Leucaspius delineatus, Neogobius fluviatilis. Окремі з них були в складі видів-домінантів. Особливістю регіонального парку є наявність репродуктивного угруповання Alburnoides rossicus. Це єдина природоохоронна територія у басейні річки Ірп…
subject: ЕКОЛОГІЯ
  topic: section
subject: Ірпінь
  topic: keywords
subject: біотопи
  topic: keywords
subject: риби
  topic: keywords
subject: рідкісні види
  topic: keywords
subject: видове багатство
  topic: keywords
creator: М.В. ПРИЧЕПА
creator: Ю.О. КОВАЛЕНКО
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-12-23
publication date: 2025-12-23
starting page: 269
ending page: 278
doi: 10.31861/biosystems2025.02.269

БІОХІМІЧНІ ОСНОВИ ІНТЕРПРЕТАЦІЇ ЗМІН ТРОМБОЦИТАРНИХ ІНДЕКСІВ ЗА УМОВ АЛІМЕНТАРНОЇ НЕСТАЧІ ПРОТЕЇНУ ТА ТОКСИЧНОГО УРАЖЕННЯ АЦЕТАМІНОФЕНОМ
type: item
description: Робота присвячена з’ясуванню біохімічних механізмів та закономірностей змін тромбоцитарних індексів за умов аліментарної нестачі протеїну та ацетамінофен-індукованого токсичного ураження. Актуальність дослідження зумовлена поширеністю нутрієнтно-асоційованих порушень і медикаментозних гепатопатій, які супроводжуються системними змінами гемостазу, зокрема первинної тромбоцитарної ланки. Особливу увагу приділено тромбоцитарним індексам як інтегральним маркерам морфофункціонального стану тромбоцитів, активності тромбоцитопоезу та тромбоцитарної реактивності. Дослідження проведено на білих безпородних щурах віком 2,5–3 місяці, яким моделювали аліментарну нестачу протеїну шляхом утримання на напівсинтетичному низькопротеїновому раціоні протягом 28 днів, а також гостре токсичне ураження ацетамінофеном у дозі 1250 мг/кг маси тіла. Кількість тромбоцитів визначали у мазках периферичної крові, забарвлених за Романовським–Гімза, а показники середнього об’єму тромбоцитів, ширини їх розподілу та тромбокриту – за допомогою гематологічного аналізатора. Результати досліджень засвідчили розвиток вираженої тромбоцитопенії в усіх дослідних групах, найбільш інтенсивної за умов токсичного ураження ацетамінофеном. Зниження кількості тромбоцитів супроводжувалося достовірним зменшенням тромбокриту на тлі зростання середнього об’єму тромбоцитів та ширини їх розподілу. Морфологічний аналіз мазків крові підтвердив наявність гігантських тромбоцитарних скупчень та підвищену гетерогенність тромбоцитів, що свідчить про їх активацію та порушення процесів тромбоцитопоезу. Отримані результати дозволяють зробити висновок, що ацетамінофен-індуковане ураження є ключовим чинником дисбалансу тромбоцитарної ланки гемостазу, а аліментарна нестача протеїну посилює вираженість цих змін. Виявлений комплекс змін тромбоцитарних індексів має чітке біохімічне підґрунтя та може бути використаний для поглибленої лабораторної оцінки стану гемостазу за метаболічно несприятливих умов.
subject: БІОХІМІЯ, БІОТЕХНОЛОГІЯ, МОЛЕКУЛЯРНА ГЕНЕТИКА
  topic: section
subject: тромбоцити
  topic: keywords
subject: тромбокрит
  topic: keywords
subject: середній об’єм тромбоцитів
  topic: keywords
subject: ширина розподілу тромбоцитів
  topic: keywords
subject: гемостаз
  topic: keywords
subject: низькопротеїновий раціон
  topic: keywords
subject: ацетамінофен
  topic: keywords
subject: токсичне ураження
  topic: keywords
creator: Г.П. КОПИЛЬЧУК
creator: І.М. НИКОЛАЙЧУК
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-12-23
publication date: 2025-12-23
starting page: 260
ending page: 268
doi: 10.31861/biosystems2025.02.260

БІОРЕМЕДІАЦІЙНИЙ ПОТЕНЦІАЛ НЕОРГАНІЧНИХ ЗАЛІЗОВМІСНИХ КОАГУЛЯНТІВ ЗАДЛЯ КОНТРОЛЮ РОСТУ ЦІАНОБАКТЕРІЙ
type: item
description: Ціанобактерії є одними з найдавніших фотосинтезуючих організмів на Землі та відіграють ключову роль у водних екосистемах як продуценти органічної сировини. Проте за сприятливих умов вони можуть масово розмножуватися, спричиняючи явище «цвітіння води», яке погіршує якість води, знижує рівень кисню та становить загрозу для водних організмів і людини. Крім того, ціанобактерії виробляють вторинні метаболіти, включно з ціанотоксинами, які належать до різних груп – нейротоксинів, гепатотоксинів, дерматотоксинів та цитотоксинів. Найбільш поширеними є мікроцистини, анатоксини та циліндроспермопсини, які здатні завдавати шкоди печінці, нервовій системі та навіть сприяти розвитку онкологічних захворювань. Це робить проблему цвітіння води особливо актуальною для питних джерел. Для боротьби з цим явищем застосовують фізичні, біологічні та хімічні методи. До хімічних підходів належить коагуляція – ефективний спосіб осадження ціанобактерій та зниження концентрації внутрішньоклітинних токсинів. Коагулянти на основі заліза, такі як сульфат заліза (FeSO₄) та хелатна форма Fe-EDTA, взаємодіють із клітинами цианобактерій, сприяючи їх агрегації та утворенню флокул. При цьому ефективність процесу залежить від pH, концентрації коагулянту, виду ціанобактерій та хімічного складу води. Метою дослідження було оцінити вплив FeSO₄ та Fe-EDTA на культуру Nostoc commune. Культуру вирощували на середовищі Фітцджеральда до концентрації 5,4×10⁶ кл/мл, і після додавання коагулянтів оцінювали зміни щільності культури, рН, морфології клітин, а також співвідношення живих і мертвих клітин. Результати показали, що Fe-EDTA забезпечував ефективне формування стабільних флокул і суттєве зменшення кількості клітин без значної загибелі, тоді як FeSO₄ спричиняв значну токсичність (51,9% мертвих клітин) та нестійкі флокули. Застосування Fe-EDTA навіть у максимальних концентраціях призводило до загибелі менше ніж 19% клітин, що робить його більш безпечним для екосистеми. Отже, хелатна форма заліза Fe-EDTA є персп…
subject: БІОХІМІЯ, БІОТЕХНОЛОГІЯ, МОЛЕКУЛЯРНА ГЕНЕТИКА
  topic: section
subject: ціанобактерії
  topic: keywords
subject: Nostoc commune
  topic: keywords
subject: коагулянти
  topic: keywords
subject: FeSO₄
  topic: keywords
subject: Fe-EDTA
  topic: keywords
subject: флокуляція
  topic: keywords
subject: токсичність
  topic: keywords
subject: екологічна безпека
  topic: keywords
creator: Л.М. ЧЕБАН
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-12-23
publication date: 2025-12-23
starting page: 252
ending page: 259
doi: 10.31861/biosystems2025.02.252

ВПЛИВ SARS-CoV-2 НА ЦИТОХРОМ P450-ЗАЛЕЖНИЙ МЕТАБОЛІЗМ ЛІКАРСЬКИХ ПРЕПАРАТІВ: ОГЛЯД
type: item
description: Коронавірусна хвороба 2019 року (COVID-19) спричинена важким гострим респіраторним синдромом коронавірусу 2 (SARS-CoV-2) – вірусом, поширеним у всьому світу. Окрім ураження клітин дихальної системи, SARS-CoV-2 уражає органи травної системи, зокрема печінку. Встановлено, що COVID-19, спричинений SARS-CoV-2, суттєво впливає на функцію печінки у інфікованих пацієнтів, що є критично важливим для фармакокінетики та безпеки ліків. На клітини печінки SARS-CoV-2 може впливати як безпосередньо (через вірусний рецептор ангіотензинперетворюючого ферменту 2 (АПФ2)), так і опосередковано, включаючи вивільнення цитокінів та «цитокіновий шторм». Дія вірусу призводить до підвищення рівня печінкових ферментів (АЛТ, АСТ, ГГТ, ЛФ), зниження рівня альбуміну та порушення метаболізму ендогенних речовин та ксенобіотиків. Показано, що внаслідок пошкодження печінки порушується функціонування системи, яка метаболізує ксенобіотики (монооксигеназної системи або системи цитохрому P450 (CYP)). Дисфункціонування монооксигеназної системи, у свою чергу, призведе до зміни метаболізму ліків та додаткової інтоксикації організму, особливо у разі лікарської взаємодії. В огляді висвітлено основні потенційні механізми пошкодження печінки при COVID-19, що підвищить усвідомлення напрямку метаболізму ліків. Проаналізовані шляхи метаболізму протикоронавірусних препаратів різними ізоформами цитохрому P450 допоможуть запобігти взаємодії ліків у пацієнтів із супутніми захворюваннями. Показано, що інфекція SARS-CoV-2 також змінює експресію CYP, зокрема CYP3A4, CYP2B6 та CYP2C9, через цитокін-опосередковану регуляцію, що призводить до зниження метаболізму ліків, підвищення їх концентрації у плазмі та вищого ризику токсичності. Поліпрагмазія при COVID-19, включаючи противірусні препарати, гідроксихлорохін, протизапальні засоби та препарати від супутніх захворювань, ще більше підвищує ризик взаємодії ліків та ураження печінки. Антицитокінова терапія (наприклад, тоцилізумаб) та допоміжні засоби, такі як мелатонін та …
subject: БІОХІМІЯ, БІОТЕХНОЛОГІЯ, МОЛЕКУЛЯРНА ГЕНЕТИКА
  topic: section
subject: вірус
  topic: keywords
subject: печінка
  topic: keywords
subject: COVID-19
  topic: keywords
subject: цитохром Р450
  topic: keywords
subject: інфекція SARS-CoV-2
  topic: keywords
subject: ксенобіотики
  topic: keywords
creator: О.В. КЕЦА
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-12-23
publication date: 2025-12-23
starting page: 238
ending page: 251
doi: 10.31861/biosystems2025.02.238

ДОЗОЗАЛЕЖНІ ЕФЕКТИ ВПЛИВУ ПОХІДНИХ ФОСФОНАТІВ ТА ІМІДАЗОЛІНОНІВ НА АКТИВНІСТЬ АНТИОКСИДАНТНИХ ФЕРМЕНТІВ КРОВІ РИБ
type: item
description: Сучасна агроіндустрія активно застосовує пестициди, серед яких чільне місце посідають гербіциди на основі гліфосату (похідні фосфонатів) та імідазолінонів (імазамокс, імазапір). Ці речовини, потрапляючи у водні екосистеми внаслідок поверхневого змиву та дренажу, становлять глобальну екологічну проблему. Особливо гостро ця проблема постала в умовах військових дій в Україні, де руйнування агропромислових об'єктів призводить до неконтрольованих залпових викидів, здатних багаторазово перевищувати встановлені гранично допустимі концентрації (ГДК), що спричиняє розвиток «нецільової токсичності» у гідробіонтів, найчастіше через індукцію оксидативного стресу. У даному дослідженні проведено порівняльний аналіз дозозалежних змін в активності ключових ензимів антиоксидантного захисту — супероксиддисмутази та каталази, а також рівня ТБК-активних продуктів пероксидного окиснення ліпідів, у крові риб за експозиції у воді з різними концентраціями гербіцидів Ураган Форте (гліфосат) та Євролайтинг (імідазолінони). Як модельний об'єкт було обрано карася сріблястого (Carassius gibelio), відомого своєю екологічною пластичністю та здатністю виживати в умовах високого забруднення. Експеримент тривав 7 діб, включаючи чотири тестові концентрації гербіцидів: 1 ГДК, 2 ГДК, 5 ГДК та 10 ГДК. Отримані результати показали чітке дозозалежне зростання рівня ТБК-активних продуктів, що є прямим доказом розвитку окислювального стресу. Так, встановлено зростання концентрації ТБК-продуктів в сироватці крові за умов використання Євролайтингу вже в дозі 2 ГДК, у групі 10 ГДК зафіксовано максимальне значення, що перевищує контроль більш як удвічі. Визначені активності СОД і каталази у крові Carassius gibelio демонструють скоординовану роботу цієї ланки антиоксидантної системи у відповідь на вплив гербіцидів. При низьких і середніх концентраціях Євролайтингу та Гліфосату спостерігалося підвищення активності СОД, що відображає адаптивну реакцію на помірне підвищення оксидативного стресу. У цей же час активн…
subject: БІОХІМІЯ, БІОТЕХНОЛОГІЯ, МОЛЕКУЛЯРНА ГЕНЕТИКА
  topic: section
subject: супероксиддисмутаза
  topic: keywords
subject: каталаза
  topic: keywords
subject: гербіциди
  topic: keywords
subject: гліфосат
  topic: keywords
subject: імідазолінони
  topic: keywords
subject: риби
  topic: keywords
creator: Л.В. ХУДА
creator: В.О. ГОВОРУН
creator: В.В. ГАХ
creator: О.І. ХУДИЙ
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-12-23
publication date: 2025-12-23
starting page: 231
ending page: 237
doi: 10.31861/biosystems2025.02.231

ПОКАЗНИКИ СТАНУ НИРОК У ЩУРІВ З ТОКСИЧНИМ УРАЖЕННЯМ АЦЕТАМІНОФЕНОМ ЗА УМОВ ВВЕДЕННЯ ЕТАНОЛЬНОГО ЕКСТРАКТУ ГРИБА HERICIUM ALPESTRE
type: item
description: Роботу присвячено визначенню показників стану нирок за умов інтоксикації ацетамінофеном та введення етанольного екстракту гриба Herіcium alpestrе. Дослідження проводили на 4 групах тварин: К – контрольні щури; ТУ – щури з модельованим токсичним ураженням; ЕГА – щури, яким протягом 10 діб вводили per os 20 % етанольний екстракт плодових тіл гриба Herіcium alpestre у дозі 200 мкг/кг маси тіла; ЕГА+ТУ – щури, яким перед моделюванням ацетамінофен-індукованого ураження протягом 10 діб вводили per os 20 % екстракт гриба Herіcium alpestre. Встановлено, що передозування ацетамінофеном призводить до порушення функціонального стану нирок, про що свідчить підвищення вмісту сечовини у сироватці крові у понад два рази та вмісту креатиніну майже втричі порівняно з показниками контрольної групи на тлі активації продукування активних форм кисню у мітохондріях: трикратного збільшення супероксиду (O2•−) та 1,5-кратного зростання генерації гідроксильного радикалу (HO•), а також значного структурно-функціонального ушкодження біомолекул мітохондрій, що підтверджується зростанням вмісту ТБК-активних продуктів та карбонільних похідних протеїнів. Водночас попереднє введення етанольного екстракту гриба Hericium alpestre призводить до достовірного зниження інтенсивності утворення АФК у мітохондріях нирок, пригнічення реакцій окисного ушкодження біомолекул, про що свідчить наближення до контрольних значень вмісту ТБК-активних продуктів і карбонільних похідних, а також до покращення екскреторної функції нирок (зниження рівня сечовини та креатиніну у крові) та зменшення відсотка колабованих клубочків з понад 80% у групі ТУ до приблизно 20% у групі ЕГА+ТУ. Отримані результати свідчать, що етанольний екстракт Hericium alpestre зменшує прояви токсичного ураження ацетамінофеном, ефективно запобігає функціональним і морфологічним порушенням нирок.
subject: БІОХІМІЯ, БІОТЕХНОЛОГІЯ, МОЛЕКУЛЯРНА ГЕНЕТИКА
  topic: section
subject: ацетамінофен
  topic: keywords
subject: нирки
  topic: keywords
subject: етанольний екстракт H. alpestre
  topic: keywords
subject: маркери оксидативного стресу
  topic: keywords
subject: сечовина
  topic: keywords
subject: креатинін
  topic: keywords
subject: гістологічний зріз
  topic: keywords
creator: О.М. ВОЛОЩУК
creator: Т.М. БАРАНЮК
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-12-23
publication date: 2025-12-23
starting page: 223
ending page: 230
doi: 10.31861/biosystems2025.02.223

ФІЛОГЕНЕТИЧНИЙ АНАЛІЗ ОЦІНКИ ЕВОЛЮЦІЙНОЇ СТАБІЛЬНІСТЬ ГЕНА icaA В ГЛОБАЛЬНІЙ ПОПУЛЯЦІЇ STAPHYLOCOCCUS AUREUS
type: item
description: Staphylococcus aureus є одним з найважливіших опортуністичних патогенів людини та тварин. Ключовим фактором вірулентності є здатність утворювати біоплівку, що залежить від біосинтезу полісахариду міжклітинної адгезії, за синтез якого відповідає ген icaA. Однак еволюційна динаміка та ступінь консервативності цього гена в глобальній популяції S. aureus залишаються недостатньо вивченими. Метою цієї роботи було з'ясування еволюційних взаємозв'язків та оцінка генетичного різноманіття гена icaA серед різних ізолятів S. aureus. Було проаналізовано 23 нуклеотидні послідовності, репрезентативні для 14 країн світу та різних екологічних ніш (клінічні, ветеринарні, навколишнє середовище), виділені протягом 2004–2025 рр. Філогенетичний аналіз гена icaA (методом максимальної правдоподібності MEGA 12, модель GTR+G ) підтвердив його консервативність, оскільки всі досліджені ізоляти утворили щільний кластер із короткими гілками, що свідчить про низьку нуклеотидну дивергенцію. Виявлено основний кластер, що об'єднує ізоляти з Європи та Північної Америки, котрий циркулював протягом понад 20 років, що вказує на глобальне поширення клонів зі стабільною послідовністю icaA. Аналіз показав, що ізоляти тваринного походження з Пакистану не утворюють статистично підтриманої окремої субклади, що свідчить про відсутність специфічної локальної адаптації гена icaA в цих популяціях. Деякі штами з Азії демонструють незначну локальну дивергенцію, однак загальна структура дерева підкреслює високу стабільність гена. Результати підтверджують, що ген icaA є висококонсервативним функціональним геном, що перебуває під сильним негативним селективним тиском, зумовленим його критичною функцією. Стабільність цього гена може бути ключовим фактором успіху S. aureus як глобального патогена.
subject: БІОХІМІЯ, БІОТЕХНОЛОГІЯ, МОЛЕКУЛЯРНА ГЕНЕТИКА
  topic: section
subject: золотистий стафілокок
  topic: keywords
subject: тонзиліт
  topic: keywords
subject: icaA
  topic: keywords
subject: біоплівка
  topic: keywords
subject: філогенетичний аналіз
  topic: keywords
subject: Maximum Likelihood
  topic: keywords
subject: консервативність
  topic: keywords
creator: Н.Я. КРАВЕЦЬ
creator: М.В. ШЕВЧЕНКО
creator: Т.М. ЦАРЕНКО
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-12-23
publication date: 2025-12-23
starting page: 216
ending page: 222
doi: 10.31861/biosystems2025.02.216

РЕАКЦІЯ DESMODESMUS ARMATUS НА ПРИСУТНІСТЬ ІМАЗАМОКСУ – ПОХІДНОГО ІМІДАЗОЛІНОНІВ
type: item
description: У роботі досліджено вплив гербіциду імазамоксу, що належить до класу ALS-інгібіторів, на зелену мікроводорость Desmodesmus armatus. Встановлено чіткий концентраційно-залежний ефект: при низьких концентраціях (0,01–0,1 мг/л) спостерігалося часткове відновлення росту клітин, що може свідчити про активацію компенсаторних механізмів. Натомість високі дози (2,5–10 мг/л) призводили до швидкого та стійкого пригнічення клітинної активності. Отримані результати вказують на високу чутливість D. armatus до дії імідазолінонів та підтверджують доцільність використання цього виду як модельного об’єкта для оцінки токсичності гербіцидів, що інгібують ацетолактатсинтазу.
subject: КОРОТКІ ПОВІДОМЛЕННЯ
  topic: section
subject: гербіциди
  topic: keywords
subject: імазамокс
  topic: keywords
subject: ALS-інгібітори
  topic: keywords
subject: Desmodesmus armatus
  topic: keywords
creator: В.В. АНДРЮК
creator: Л.М. ЧЕБАН
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 208
ending page: 211
doi: 10.31861/biosystems2025.01.208

ЗМІНИ РОСЛИННОГО ПОКРИВУ ЯК ІНДИКАТОР СТАНУ ҐРУНТІВ ПЕРЕДКАРПАТТЯ ТА ПРИЛЕГЛИХ ТЕРИТОРІЙ
type: item
description: Наведено результати досліджень довгострокової динаміки рослинного покриву Чернівецького району шляхом порівняльного аналізу часових рядів індексу NDVI за даними знімків супутників MODIS (2002-2024) та Landsat (2000-2024). Дослідження базувалося на двох незалежних наборах супутникових даних: 16-денних композитах MODIS (продукт MOD13Q1, 250 м) за період 2002-2024 рр. та архіві даних Landsat 5/7/8/9 (30 м) за 2000-2024 рр. Для кожного року було розраховано узагальнений показник NDVI за вегетаційний період (квітень-жовтень): середнє значення для MODIS та медіанне - для більш зашумлених даних Landsat. Для попіксельного аналізу трендів та оцінки їх статистичної значущості було застосовано непараметричний метод рангової кореляції Кендалла (τ). Території класифікувалися як зони «озеленення» (τ > 0, p<0.05), «побуріння» (τ < 0, p<0.05) або «стабільного покриву». За даними дистанційного моніторингу з використанням супутникових знімків MODIS та Landsat створено дві тематичні карти, що візуалізують просторовий розподіл ділянок та дозволяють оцінити стан агроекосистем. Доведено, що дані MODIS вказують на переважну тенденцію до «побуріння». В той же час, аналіз високодетальних знімків Landsat виявляє домінування процесів «озеленення», які охоплюють до 40-50% досліджуваної території, переважно в межах агроландшафтів. Водночас обидві системи дистанційного моніторингу узгоджено фіксують стійке щорічне зростання пікової літньої вегетації (максимальний NDVI за липень). Доведено, що результати моніторингу з використанням Landsat є більш репрезентативними завдяки вищій роздільній здатності. Виявлена тенденція «озеленення», головним чином, пов'язана з інтенсифікацією землеробства. Негативний тренд MODIS, ймовірно, спричинений меншою роздільною здатністю знімків та особливостями сенсора.
subject: ГРУНТОЗНАВСТВО
  topic: section
subject: рослинний покрив
  topic: keywords
subject: нормалізований індекс рослинності
  topic: keywords
subject: просторова роздільна здатність
  topic: keywords
subject: метод рангової кореляції Кендала
  topic: keywords
subject: вегетаційний період
  topic: keywords
subject: дистанційне зондування Землі
  topic: keywords
subject: часові ряди
  topic: keywords
creator: Д.І. РОБУЛЯК
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 199
ending page: 207
doi: 10.31861/biosystems2025.01.199

ДЕРНОВО-БОРОВІ ҐРУНТИ ПЕРШОЇ НАДЗАПЛАВНОЇ ТЕРАСИ РІЧКИ ПРУТ (НА ПРИКЛАДІ БІОБАЗИ "ЖУЧКА"): МОРФОЛОГІЯ, ВЛАСТИВОСТІ ТА ТАКСОНОМІЯ
type: item
description: Представлено результати комплексного дослідження ґрунтового покриву території навчально-практичної біобази "Жучка" Чернівецького національного університету імені Юрія Федьковича, розташованої на першій надзаплавній терасі річки Прут. Наведені результати є першою частиною системного вивчення біобази як багатофункціонального полігону для підготовки фахівців аграрного та природничого профілю, який досі залишався малодослідженим у відкритому науковому просторі. Дослідження проводились із застосуванням картографічних, польових та лабораторних методів, що охоплювали головні діагностичні властивості визначені загальноприйнятими методиками. Встановлено, що ґрунтовий покрив території біобази представлений інтразональними дерново-боровими ґрунтами, які сформувалися на давніх алювіальних відкладах. За результатами морфологічного та фізико-хімічного аналізу, ґрунти віднесені до підтипу типових, роду карбонатних, виду малогумусних, з переважанням супіщаних, легкосуглинкових та середньосуглинкових розрядів. Виявлена неоднорідність ґранулометричного складу та шаруватість по профілю пояснюється гетерогенністю алювіальної ґрунтотворної породи та процесами окарбоначення, зумовленими неглибоким заляганням ґрунтових вод. Дослідження дозволило уточнити класифікаційну та таксономічну приналежність ґрунтів біобази "Жучка" та створити актуалізовану ґрунтову карту, що є основою для подальших наукових та освітніх ініціатив.
subject: ГРУНТОЗНАВСТВО
  topic: section
subject: Біобаза «Жучка»
  topic: keywords
subject: дерново-борові ґрунти
  topic: keywords
subject: перша надзаплавна тераса
  topic: keywords
subject: річка Прут
  topic: keywords
subject: карбонатні ґрунти
  topic: keywords
subject: малогумусні ґрунти
  topic: keywords
subject: ґрунтова карта
  topic: keywords
creator: В.А. НІКОРИЧ
creator: Т.І. ЦВИК
creator: Т.В. ГУЦУЛ
creator: І.Е. ДЕМИД
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 189
ending page: 198
doi: 10.31861/biosystems2025.01.189

АНТРОПОГЕННИЙ ВПЛИВ НА ДЕГРАДАЦІЮ ҐРУНТОВОГО ПОКРИВУ ХОТИНСЬКОЇ ВИСОЧИНИ
type: item
description: У статті вивчається критична проблема деградації ґрунтового покриву Хотинської височини, спричинена інтенсивним антропогенним впливом. Основною метою дослідження стало всебічне виявлення та аналіз ключових чинників антропогенного походження, що впливають на ґрунтові ресурси регіону, а також оцінка масштабів цих змін. Для досягнення цієї мети застосовувався комплексний методологічний підхід, який охоплював багаторічний картографічний аналіз, використання даних дистанційного зондування Землі, зокрема супутникових знімків Landsat і Sentinel різних періодів, та аналіз змін у землекористуванні. Методологія дослідження включала детальний аналіз топографічних та тематичних карт, що дозволило відстежити еволюцію землекористування та ландшафтної структури. Ключовим етапом була обробка та інтерпретація супутникових знімків Landsat (5 TM, 7 ETM+, 8 OLI, 9 OLI-2), Sentinel-2 MSI та аналізу цифрових карт CORINE Land Cover (CLC) за період з 1990 по 2023 рік. Уся просторова інформація була інтегрована та оброблена в середовищі геоінформаційних систем (ГІС) для оцінки динаміки змін у землекористуванні, моніторингу стану рослинного покриву за допомогою індексу NDVI, аналізу густоти дорожньої інфраструктури та щільності населення, оскільки ці фактори безпосередньо відображають антропогенну діяльність. Хоча природні процеси впливають на ґрунти, акцент зроблено на моделюванні саме антропогенної ерозії ґрунтів за допомогою моделі RUSLE (Revised Universal Soil Loss Equation), адаптованої до місцевих умов. За результатами дослідження встановлено, що найбільш інтенсивна деградація ґрунтів спостерігається в районах активної аграрної діяльності, що зумовлено, насамперед, надмірним розорюванням земель, нераціональним використанням сільськогосподарських угідь та інтенсивними процесами антропогенної ерозії. Виявлено значне поширення площ, охоплених цими процесами, що було підтверджено аналізом динаміки NDVI та візуалізацією ерозійної небезпеки. Моделювання за допомогою RUSLE показало високий рі…
subject: ГРУНТОЗНАВСТВО
  topic: section
subject: деградація ґрунтів
  topic: keywords
subject: антропогенний вплив
  topic: keywords
subject: антропогенна ерозія
  topic: keywords
subject: Хотинська височина
  topic: keywords
subject: супутникові знімки
  topic: keywords
subject: ГІС
  topic: keywords
subject: RUSLE
  topic: keywords
subject: землекористування
  topic: keywords
subject: NDVI
  topic: keywords
subject: CORINE
  topic: keywords
creator: Т.В. БУДЖАК
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 179
ending page: 188
doi: 10.31861/biosystems2025.01.179

ПЕРСПЕКТИВИ ЗАСТОСУВАННЯ ТЕХНОЛОГІЇ LORAWAN У ЗАВДАННЯХ ТОЧНОГО ЗЕМЛЕРОБСТВА ПЕРЕДКАРПАТТЯ
type: item
description: У представленій роботі здійснено огляд сучасних тенденцій та напрямів застосування технології LoRaWAN у завданнях точного землеробства. Наведено приклади із світової практики та оцінено перспективи її адаптації до умов Передкарпатського регіону України. Дослідження ґрунтується на детальному аналізі широкого кола джерел, включаючи міжнародні наукові публікації, практичні кейси реалізації мереж LoRaWAN у аграрному секторі різних країн та успішні ініціативи щодо цифровізації сільського господарства. Окрема увага приділяється перевагам технології LoRaWAN над іншими, зокрема великому радіусу дії, низькому енергоспоживанню, простоті розгортання мереж та можливості створення приватних IoT-інфраструктур. Дослідження містить порівняльний аналіз технічних характеристик LoRaWAN з іншими популярними бездротовими рішеннями на ринку, зокрема NB-IoT, Sigfox, Wi-Fi, LTE-M, враховуючи такі фактори, як дальність зв'язку, енергоефективність, пропускна здатність, надійність передачі даних, а також економічна доцільність їх використання у сільській місцевості, особливо у гірських та передгірських районах. Особливу увагу в роботі приділено аналізу агроекологічних та кліматичних умов Передкарпаття, зокрема рельєфу, особливостям ґрунтів (високий рівень кислотності, неоднорідність), що визначають специфіку ведення точного землеробства в регіоні. Виявлено, що застосування мережі LoRaWAN є оптимальним варіантом для ефективного вирішення завдань моніторингу кислотності ґрунтів, що дозволяє вчасно і точно реагувати на зміни параметрів середовища, економити ресурси та підвищувати врожайність. Представлена типова архітектура IoT-системи аграрного моніторингу, яка включає сенсорні пристрої, зокрема датчики вологості, кислотності, температури ґрунту, шлюзи передачі даних, а також хмарні платформи зберігання, обробки інформації та взаємодії із користувачем для агрономічного аналізу даних і оперативного управління процесами в господарстві. Детально описано схему та принцип функціонування даної систем…
subject: ГРУНТОЗНАВСТВО
  topic: section
subject: LoRaWAN
  topic: keywords
subject: точне землеробство
  topic: keywords
subject: LPWAN
  topic: keywords
subject: Передкарпаття
  topic: keywords
subject: кислотність ґрунту
  topic: keywords
subject: бездротові сенсори
  topic: keywords
subject: IoT
  topic: keywords
subject: аграрний моніторинг
  topic: keywords
subject: автономні датчики
  topic: keywords
subject: цифрове сільське господарство
  topic: keywords
creator: Б.І. РИМАР
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 171
ending page: 178
doi: 10.31861/biosystems2025.01.171

СПЕЦИФІКА ПРОЯВУ КИСЛОТНО-ОСНОВНОЇ БУФЕРНОЇ ЗДАТНОСТІ БУРОЗЕМНИХ ҐРУНТІВ КАРПАТСЬКОЇ ГІРСЬКО-ЛІСОВОЇ ПРОВІНЦІЇ
type: item
description: Мета досліджень полягала у встановленні специфіки кислотно-основної буферності ґрунтів буроземного типу Карпатської гірсько-лісової провінції з різними генетичними особливостями. Проаналізовано закономірності формування та параметри кислотно-основної буферності буроземів та бурувато-підзолистих ґрунтів під лісовими та трав’янистими фітоценозами. За результатами потенціометричного титрування із зростаючими концентраціями (від 0,005 до 0,05Н) хлороводневої кислоти та гідроксиду натрію побудовано криві буферності та визначено показники буферних властивостей, зокрема, здатність ґрунту нейтралізовувати та поглинати кислоту, або луг, протикислотну і протиосновну буферності, зміни величини рН відносно pНCaCl2 (нульової буферної кривої) за мінімального кислотного та лужного навантаження. Для досліджуваних ґрунтів визначено оцінні показники кислотно-основної буферності в кислотному та лужному інтервалі навантажень – потенційну буферну ємність та асиметричність буферності. Встановлено загальні закономірності формування кислотно-основної буферної здатності залежно від типу фітоценозу в ґрунтах буроземного типу Карпатської гірсько-лісової провінції. Встановлено аналогічний характер прояву кислотно-основних буферних властивостей ґрунтами буроземного типу, незалежно від виду фітоценозу та специфіки генетичної природи ґрунту. Бурі гірсько-лісові й гірсько-лучні та бурувато-підзолисті оглеєні ґрунти проявляють високу буферну здатність щодо лужних навантажень та істотно меншу - щодо кислотних, тобто кислотно-лужну рівновагу ґрунтового розчину значно легше зрушити в сторону підкислення.
subject: ГРУНТОЗНАВСТВО
  topic: section
subject: бурі лісові ґрунти
  topic: keywords
subject: бурувато-підзолисті поверхнево-оглеєні ґрунти
  topic: keywords
subject: актуальна кислотність ґрунту
  topic: keywords
subject: кислотно-основна буферна здатність
  topic: keywords
subject: нейтралізувальна здатність ґрунту
  topic: keywords
subject: буферна ємність ґрунту
  topic: keywords
creator: І.С. СМАГА
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 162
ending page: 170
doi: 10.31861/biosystems2025.01.162

NEOTINEA USTULATA (L.) R.M. BATEMAN, PRIDGEON ET M.W. CHASE (ORCHIDACEAE JUSS.) ЯК ОБ’ЄКТ НАВЧАЛЬНО-ДОСЛІДНИЦЬКОЇ ДІЯЛЬНОСТІ СТУДЕНТІВ ЧЕРНІВЕЦЬКОГО НАЦІОНАЛЬНОГО УНІВЕРСИТЕТУ
type: item
description: Висвітлено етапи організації навчально-дослідницької діяльності студентів під час літньої навчальної практики з ботаніки в с. Долішній Шепіт Вижницького району з використанням Neotinea ustulata (L.) R.M. Bateman, Pridgeon et M.W. Chase. як одного з модельних видів. Методологія такої діяльності включає пошук інформації щодо поширення обраного виду на основі опрацювання матеріалів фондів гербарію Чернівецького національного університету (CHER); здійснення геоботанічних описів та встановлення біотопічної приуроченості угруповань, проведення популяційних досліджень. Виконання цих завдань переслідує набуття студентами практичних навичок у галузі ботаніки, опанування методик фітоценотичних та популяційних досліджень, а також закріплює і поглиблює отримані ними теоретичні знання з морфології та систематики вищих рослин, мотивує до провадження природоохоронної діяльності. Для території Шурдинського середньогір’я зазначено 9 місцезнаходжень N. ustulata (CHER), проте сучасними знахідками підтверджено лише два локалітети (біобаза «Шепіт» та гора Фрунтя). Найбільшою за площею є популяція на схилах г. Фрунтя, чисельність якої за роки спостережень коливалася від 24 до 39 особин, переважно генеративних. Нами відмічено тенденцію до зменшення площі цієї популяції через антропогенний вплив і сильватизацію угруповань за її участю. Популяція на території біобази «Шепіт» малочисельна, представлена також здебільшого генеративними особинами і займає малу площу. Багатовидові мезофільні лучні угруповання за участю N. ustulata за «Національним каталогом біотопів України» (2018) репрезентують біотоп Т2.3.1 Рівнинні та низькогірні сінокісні луки, який відповідає оселищу з Додатку І Оселищної Директиви: 6510 Низинні сінокісні луки (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis) / Lowland hay meadows (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis) та оселищу з Резолюції 4 Бернської конвенції – E2.2: Рівнинні та низькогірні сінокісні луки (Low and medium altitude hay meadows). Дослідження фітоцен…
subject: БОТАНІКА, ЗБЕРЕЖЕННЯ БІОТИ ТА БІОРЕСУРСІВ
  topic: section
subject: Neotinea ustulata
  topic: keywords
subject: модельний вид
  topic: keywords
subject: навчально-дослідницька діяльність студентів
  topic: keywords
creator: С.Г. ЛІТВІНЕНКО
creator: А.І. ТОКАРЮК
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-08-01
publication date: 2025-08-01
starting page: 154
ending page: 161
doi: 10.31861/biosystems2025.01.154